![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
AstraZeneca otkrila je danas svoju hrabru ambiciju da do 2030. godine dostigne ukupni prihod od 80 milijardi dolara, sa 45,8 milijardi dolara koliko je iznosio 2023. godine.
To će postići značajnim rastom u postojećem portfoliju onkologije, biofarmaceutike i retkih bolesti, kao i lansiranjem očekivanih 20 novih lekova do kraja decenije.
Kako bi obezbedila održivi rast i posle 2030. godine, kompanija će nastaviti da ulaže u transformativne nove tehnologije i platforme koje će oblikovati budućnost medicine, navodi se u saopštenju kompanije.
AstraZeneca će zadržati svoju stratešku posvećenost istraživanju i razvoju (R&D), dok će se fokusirati na produktivnost širom kompanije, povećavajući operativnu efikasnost i pružajući ostvarenje ambicije da do 2026. godine dostigne osnovnu operativnu maržu od srednjih 30 odsto.
Posle 2026, osnovna operativna marža biće pod uticajem evolucije portfolija, a kompanija će ciljati na najmanje srednji raspon od 30 odsto.
„Danas AstraZeneca najavljuje novu eru rasta. U 2023. godini ostvarili smo ambiciozni, pre deceniju postavljen cilj od 45 milijardi dolara prihoda. Sa izuzetnim rastom našeg inovativnog portfolija, koji ima potencijal da transformiše milione života, sada ciljamo na 80 milijardi dolara do 2030. godine. Planiramo da lansiramo 20 novih lekova do 2030. godine, od kojih mnogi imaju potencijal da generišu više od pet milijardi dolara prihoda. Širina našeg portfolija, zajedno sa kontinuiranim ulaganjima u inovacije, podržava održivi rast i posle kraja decenije”, rekao je glavni izvršni direktor kompanije AstraZeneca Paskal Soriot.
Kako AstraZeneca nastavlja da raste u svim terapijskim oblastima, nastojaće da smanjuje svoje emisije ugljen-dioksida nezavisno od povećanja prihoda. Kompanija je već smanjila svoje emisije gasova sa efektom staklene bašte (opseg 1 i 2) za 68% u odnosu na baznu 2015. godinu, dok je istovremeno povećala ukupne prihode za 85% u istom periodu. Do 2026. godine kompanija će biti karbonski neutralna za emisije opsega 1 i 2, a do 2030. godine će prepoloviti emisije opsega 3, na putu ka naučno zasnovanoj neto nuli, najkasnije do 2045. godine.