![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
Na konferenciji „Move.Link.Engage. – Korak bliže ka snažnijem civilnom društvu“ održanoj u Nišu, koja je okupila više od 150 predstavnika civilnog sektora republičke i lokalne vlasti i poslovne zajednice, sagovornici su ocenili da snažno civilno društvo ima značajnu ulogu u procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji i da je stoga neophodno da što veći broj organizacija civilnog društva bude uključeno u izradu zakonskih i strateških dokumenata, kao i u kreiranje politike.
To su ujedno i neki od glavnih zaključaka istraživanja „Začarani krugovi – prakse, prepreke i potrebe organizacionog razvoja organizacija civilnog društva u Srbiji“, koje je nedavno sprovela Beogradska otvorena škola (BOŠ) u okviru projekta EU Resurs centar za civilno društvo u Srbiji. Prema tom istraživanju, čak 67 odsto anketiranih organizacija, uprkos brojnim izazovima u svakodnevnom poslovanju, aktivno je uključeno u unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji. Međutim, kako bi njihov doprinos evropskim integracijama bio još vidljiviji, potrebno je da organizacije u što većoj meri budu i deo procesa donošenja odluka na svim nivoima upravljanja, od lokalnog do nacionalnog.
![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/06/Konferencija-Move.Link_.Engage-Tomislav-Zigmanov.jpg)
Tomislav Žigmanov, ministar za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog
Govoreći o važnosti osnaživanja civilnog društva za razvoj zajednice u okviru pristupanja EU, ministar za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Tomislav Žigmanov istakao je da je ministarstvo na čijem se čelu nalazi posvećeno stvaranju podsticajnog okruženja za razvoj civilnog društva, te da je partnerstvo države i civilnog sektora jedan od ključnih kriterijuma za članstvo u EU.
„Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog kontinuirano sprovodi brojne aktivnosti kako bi podstaklo partnerstvo javnog i civilnog sektora. Intenzivno radimo kako na sprovođenju aktivnosti predviđenih akcionim planom, i definisanju novih, tako i na jačanju različitih institucionalnih mehanizama saradnje. Otvorili smo vrata ministarstva za različite inicijative civilnog sektora i za permanentni dijalog koji je osnov i baza za sve druge aktivnosti“, naveo je on.
![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/06/Konferencija-Move.Link_.Engage-Nikola-Bertolini.jpg)
Nikola Bertolini, šef Odeljenja za saradnju Delegacije Evropske unije u Srbiji
Nikola Bertolini, šef Odeljenja za saradnju Delegacije Evropske unije u Srbiji, istakao je da glas građana okupljenih u organizacijama civilnog društva treba da se čuje snažnije na svim nivoima vlasti i da je to jedan od glavnih ciljeva pomenutog projekta kojim koordinira BOŠ.
„Mi ćemo imati ulogu donatora i partnera civilnom društvu samo dok Srbija ne uđe u EU, a to je, nadamo se, za nekoliko godina. Ono što je važno do tada da uradimo jeste da ojačamo kapacitete tog sektora za članstvo, jer vam se tada otvaraju nove perspektive i novi fondovi, i morate biti spremni da ih iskoristite“, naveo je on.
Istraživanje o kom je bilo reči na konferenciji pokazuje da su upravo finansije, uz upravljanje ljudskih resursima, najslabija tačka rada organizacija u Srbiji. Čak 57 odsto organizacija se oslanja na bespovratna sredstva jedinica lokalne samouprave, a svega 17 odsto njih ima dugoročnija sredstva koja pružaju sigurnost za dalji organizacioni i programski razvoj.
Otuda je diverzifikacija izvora finansiranja, koja se, između ostalog, postiže i ulaskom Srbije u EU, jedan od ključnih prioriteta za dalji razvoj organizacija civilnog društva. Ona je ujedno i najbolje rešenje za njihov izlazak iz „začaranog kruga“ u kome se previše ljudskih resursa troši na dobijanje nedovoljnih sredstava za finansijsku održivost i u kome komplikovani administrativni zahtevi donatora oduzimaju prostor i vreme za programske aktivnosti i bilo kakav drugi vid razvoja.