![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
Šta je obeležilo istoriju čovečanstva otkad za nju znamo? Odgovor je odveć lak. Naravno, ratovi. Nije bilo nijednog bogovetnog dana u ljudskoj prošlosti i sadašnjosti, a da se ljudi nisu međusobno tukli i istrebljivali.
No, pored ratova, beležimo i političke atentate na krunisane glave, vojskovođe, državnike. Od onog najpoznatijeg na Gaja Julija Cezara 44. pre Hrista, ovekovečenog u Šekspirovoj tragediji, prepričanoj bezbroj puta, do učestalih ubistava i pokušaja ubistava u poslednja dva veka i nešto duže.
Zato, krenimo redom.
Jedna žena, po imenu Šarlot Korde, usmrtila je francuskog revolucionara Maraa kuhinjskim nožem dok se on kupao u kadi punoj lekovite vode zbog kožne bolesti od koje je patio. Njen čin je bio iz osvete. Žirondinka, Šarlot se svetila za stotine ubijenih drugova kriveći Maraa kao vinovnika i inspiratora. I Fani Kaplan je 1918. pucala u Vladimira Iljiča Lenjina iz istog razloga. Radilo se o hiljadama postradalih socijalnih revolucionara u Lenjinovom krvavom obračunu sa dojučerašnjim ortacima i sličnomišljenicima. Naša Ilka Marković pokušala je da ubije kralja Milana Obrenovića 1882. kriveći ga za muževljevu smrt. Ilka je bila supruga Jevrema, rođenog brata Svetozara Markovića. Sve tri su glavom platile za svoja bezumna dela.
U Evropi su u drugoj polovini devetnaestog stoleća politički atentati uistinu bili u modi. Od Orsinijevog nasrtaja na život Napoleona Trećeg 1858, preko ruskog cara Aleksandra Drugog 1881, francuskog predsednika republike Sadi Karnoa 1894, austrijske carice Jelisavete 1898, italijanskog kralja Umberta Prvog 1900, srpskog kralja Aleksandra Obrenovića 1903, portugalskog kralja Karlosa 1908, grčkog kralja Đorđa 1913, francuskog socijaliste i pacifiste Žana Žoresa 1914, austrijskog prestolonaslednika Franca Ferdinanda iste godine, do jugoslovenskog kralja Aleksandra Karađorđevića 1934. U atentatu je 1944. teško ranjen i sam Adolf Hiler. Od dobijenih povreda, psihičkih i fizičkih, do svog sudnjeg dana se nije oporavio.
CEO TEKST PROČITAJTE U NOVOM BROJU NEDELJNIKA, KOJI JE U PRODAJI OD ČETVRTKA, 18. JULA, NA SVIM KIOSCIMA I NA NSTORE.RS
![Nedeljnik 653](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/07/451414439_343021068868801_5478132671949469134_n.jpg)
Nedeljnik 653