![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
Nacionalizam i ratnohuškačka retorika ponovo dominiraju u javnom prostoru država Zapadnog Balkana. U regionu više nema države koja nije blokirana ili joj ne preti blokada na evropskom putu zbog bilateralnih sporova sa bližim ili daljim komšijama.
Neočekivano veliki broj država članica EU bio je izričito protiv otvaranja klastera 3 sa Srbijom, uglavnom zbog odnosa prema Rusiji, a Nemačka nije zaboravila Banjsku i pored potpisanog Memoranduma o razumevanju o strateškom partnerstvu Srbije i EU u oblasti održivih sirovina.
Bosna i Hercegovina je ponovo bure baruta, Kosovo odnosno kosovski premijer Aljbin Kurti je glavna kočnica za jačanje regionalne saradnje. Novi premijer Severne Makedonije Hristijan Mickoski otvara Pandorinu kutiju koja se u Skoplju zove Prespanski sporazum i koja može da stavi tačku do daljeg na EU integracije naših južnih suseda. Albanija je pucala sama sebi u noge sa hapšenjem i pravosnažnom presudom za lidera grčke nacionalne manjine Fredija Belerija i sada je Atina već godinu dana drži pod neformalnom blokadom.
Crna Gora bila je jedina svetla tačka regiona dok nije samu sebe dovela u neprilike sa usvajanjem rezolucije o Jasenovcu koja može da transformiše Hrvatsku od prijatelja u procesu proširenja do nepremostive prepreke u hodu ka članstvu u EU. Ipak, veliki plus Podgorice, barem u očima EU, jeste što je Crna Gora jedina zemlja u regionu koja nema zadrtog nacionalistu na premijerskoj ili predsedničkoj funkciji.
ČITAJTE U VELIKOM LETNJEM DVOBROJU NEDELJNIKA, KOJI JE U PRODAJI OD ČETVRTKA, 25. JULA NA SVIM KIOSCIMA I NA NSTORE.RS
![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/07/fa504013-aa8e-40ef-bc1f-448cd81883bd.jpeg)
![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/07/9dc474cf-f87b-401e-a392-cb27c61f679b.jpeg)