![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
Ultra-prerađena hrana (UPH) sve više potiskuje zdrave dijete širom sveta, uprkos sve većem broju dokaza o rizicima koje nosi sa sobom, tvrdi profesor Karlos Monteiro sa Univerziteta u Sao Paulu. Monteiro, koji je utemeljitelj termina UPH, smatra da bi ova hrana na svojim ambalažama trebala da ima istaknuta upozorenja slična onima koja se nalaze na duvanskim proizvodima.
Na Međunarodnom kongresu o gojaznosti, Monteiro će javnost upozoriti na sve veće opasnosti koje UPH predstavlja za decu i odrasle., piše Gardijan.
„UPH povećava svoj udeo i dominaciju u globalnim dijetama, uprkos riziku koji predstavlja za zdravlje u smislu povećanja rizika od više hroničnih bolesti“, rekao je Monteiro za Gardijan.
Rizik za zdravlje
UPH potiskuje zdraviju, manje prerađenu hranu širom sveta i izaziva pogoršanje kvaliteta ishrane zbog svojih brojnih štetnih svojstava. Ovo je dovelo do pandemije gojaznosti i drugih hroničnih bolesti povezanih sa ishranom, kao što su dijabetes i srčane bolesti.
U Velikoj Britaniji i SAD, više od polovine prosečne dijete sada čini ultra-prerađena hrana. Za neke grupe, posebno mlade, siromašnije ili iz ugroženih područja, dijeta koja se sastoji od čak 80% UPH postala je tipična. Najveće svetsko istraživanje ove vrste, sprovedeno u februaru, potvrđuje da su UPH direktno povezane sa 32 štetna efekta na zdravlje, uključujući veći rizik od srčanih bolesti, raka, dijabetesa tipa 2, lošeg mentalnog zdravlja i prerane smrti.
Mere prevencije
Monteiro i njegove kolege su prvi put upotrebili frazu UPH pre 15 godina kada su dizajnirali sistem klasifikacije hrane „Nova“. Ovaj sistem deli hranu i piće u četiri grupe: minimalno prerađena hrana, prerađeni kulinarski sastojci, prerađena hrana i ultra-prerađena hrana.
Zbog zabrinutosti za ljudsko zdravlje, Monteiro smatra da studije, istraživanja i recenzije više nisu dovoljne da upozore javnost na zdravstvene opasnosti.
„Potrebne su kampanje javnog zdravlja kao one protiv duvana kako bi se ublažile opasnosti od UPH“, naglasio je Monteiro. Predlaže zabranu ili strogo ograničenje reklama za UPH, kao i uvođenje upozorenja na pakovanjima sličnih onima za cigarete.
Paralele sa duvanom
Monteiro tvrdi da koje prodaju UPH znaju da, kako bi bile konkurentne, njihovi proizvodi moraju biti praktičniji, pristupačniji i ukusniji od sveže pripremljenih obroka.
„Da bi maksimizovali profit, ovi UPH moraju imati niže troškove proizvodnje i biti prekomerno konzumirani“, rekao je.
On takođe povlači paralele između kompanija koje proizvode UPH i duvanskih kompanija.
„I duvan i UPH izazivaju brojne ozbiljne bolesti i preranu smrt; oba proizvode transnacionalne korporacije koje ulažu ogromne profite u agresivne marketinške strategije i lobiranje protiv regulacije; oba su patogeni po dizajnu, tako da reformulacija nije rešenje.“
Kritike
Međutim, dr Hilda Mulruni sa Londonskog metropolitanskog univerziteta smatra da je poređenje UPH sa duvanom „veoma simplistično“.
„Ne postoji nešto kao što je bezbedna cigareta, čak ni pasivna, tako da je njihova zabrana relativno jednostavna jer je zdravstveni rizik vrlo jasan. Međutim, potrebni su nam različiti nutrijenti uključujući masti, šećer i so, i oni imaju višestruke funkcije u hrani – strukturne, rok trajanja – ne samo ukus i hedonske osobine.“
Mulruni naglašava da nije lako reformulisati neke vrste hrane da se smanje i da one nisu iste kao duvan jer nam je hrana potrebna – samo ne u količinama koje većina nas konzumira.
Monteiro apeluje na hitne mere kako bi se smanjila potrošnja ultra-prerađene hrane i zaštitilo javno zdravlje. Njegovi predlozi uključuju zabranu prodaje UPH u školama i zdravstvenim ustanovama ali i veliku oporezovanost ovih proizvoda, sa prihodima usmerenim na subvencionisanje sveže hrane.