![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
Nova studija koju je sproveo viši saradnik na Vharton školi na Univerzitetu u Pensilvaniji, otkrila je sve veću vezu između novca i sreće.
Met Kilingsvort, koji radi veliki istraživački projekat u vezi sa srećom, ispitao je 33.269 zaposlenih odraslih Amerikanaca, starosti od 18 do 65 godina, sa prihodima domaćinstva od najmanje 10.000 dolara svake godine. Odgovarali su na pitanja u vezi sa „zadovoljstvom životom“.
Koristio je i podatke posebno bogatih (ljudi sa prosečnom neto vrednošću između 3 miliona i 7,9 miliona dolara), kojih često nema i teško ih je dobiti.
„Bogati ljudi nisu skloni tome da troše svoje slobodno vreme na ankete“, kaže se u studiji „Novac i sreća: prošireni dokazi protiv zasićenja“, koja je objavljena i nije recenzirana.
Podaci su pokazali da je jaz u sreći između bogatih i onih sa srednjim prihodima veći nego između onih sa srednjim i niskim prihodima.
U izveštaju Pew Research centra iz 2024. godine, pod naslovom „Stanje američke srednje klase“, Amerikanci sa prosečnim prihodima se pominju kao oni koji imaju godišnje 74.580 dolara.
„Razlika u zadovoljstvu životom između bogatih i onih sa prihodima od 70 do 80.000 dolara, bila je skoro tri puta veća od razlike između onih koji primaju od 70 do 80.000 dolara i dve grupe sa najnižim prihodima“, piše u studiji.
Studija je otkrila i to da su bogati pojedinci „značajno srećniji i od ljudi koji zarađuju preko 500.000 dolara svake godine“.
Kilingsvort je za Gardijan rekao da je iznenađen koliko je velika opšta razlika u sreći između ljudi koji su bogati i onih koji imaju niska primanja.
„Novac je samo jedna od mnogih stvari koje su važne za sreću, a mala razlika u prihodima obično se povezuje sa prilično malim razlikama u sreći“, rekao je Kilingsvort i dodao: „Ako su razlike u prihodima veoma velike, razlike u sreći su takođe.”
Zbog čega bi bogati ljudi mogli da budu srećniji? Odgovor može ida deluje očigledno, ali Kilingsvort objašnjava da je razlog „psihološki dublji od jednostavnog kupovanja više stvari“.
„Veći osećaj kontrole nad životom može da objasni tu 75-procentnu vezu između novca i sreće. Osnovni razlog je to što ljudi, kada imaju više novca, imaju više kontrole nad svojim životima. Više slobode da žive životom kakvim žele.“
Kilingsvort je rekao da njegovo interesovanje za proučavanje sreće proizilazi iz želje da razume kako da poboljša svoj život.
„Ironično, deo razloga zašto sam toliko zainteresovan za sreću je taj što je sam novac – za koji smo već prilično motivisani – jedan mali deo ukupne jednačine za sreću. Dakle, to je razlog zašto proučavam sreću, kako bih proširio naše horizonte izvan stvari poput novca.”
Šta bismo uradili drugačije ako bismo sreću shvatili ozbiljno, pita Kilingsvort.
„Kao pojedinci, porodice, organizacije i društva? To je dugoročno pitanje, a ne ono na koje ćemo odmah imati savršene odgovore.“