![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
U susret regionalnoj EBRD konferenciji Consumer Rules Summit koja se 30. septembra i 1. oktobra organizuje u Beogradu, razgovarali smo sa Miljanom Ždraleom, šefom EBRD agrobiznis sektora za region Centralne i Istočne Evrope
- Hrana postaje jedan od najtraženijih resursa na globalnom nivou. Šta budućnost donosi poljoprivredi u kontekstu klimatskih promena, veće svesti o ekološkim i socijalnim rizicima i digitalnoj transformaciji a kako vidite region u tom kontekstu?
Hrana jeste i biće sve važniji resurs, ali se tek očekuje da potreba, odnosno tražnja razvijenih ekonomija nametne da čitav proces do dolaska hrane na sto bude zaokružen, održiv, inkluzivan, ekološki odgovaran i fer prema svima u lancu proizvodnje. Projekcije su da će do 2050. godine biti oko devet milijardi stanovnika na planeti, a na to imate sve zahtevnijeg potrošača u razvijenim zemljama, ali i velike gubitke hrane u lancu potrošnje sa druge strane. Klimatske promene su veliki faktor jer menjaju uslove zemljišta, načine uzgoja, i same vrste koje će se uzgajati. Samo Srbija od 1960. godine ima prosečan porast temperature od 0.3 stepena po dekadi i taj trend se nastavlja. Digitalna revolucija prožima se i u ovom sektoru od primarne poljoprivrede do maloprodaje, i distribucije hrane. Danas, na primer, pomoću IT tehnologije možete da utvrdite tačne sastave tla na jednoj parceli, koji se mogu razlikovati na različitim delovima iste parcele, pa da adekvatnim primenama agro tehničkih mera povećate prinose. Posledica digitalizacije su i mlađe generacije koje koriste aplikacije i druge online platforme za nabavku namirnica. Sve to menja čitav lanac od proizvodnje, pakovanja, distribucije. Izazovi su veliki ali i potencijal.
U Srbiji sektor poljoprivrede i prehrambene industrije čini skoro 10% BDP-a, 20% ukupne zaposlenosti i kreira suficit. To se reflektuje i kroz naše aktivnosti pa je EBRD od početka 2001. godine do danas uložio u agrobiznis sektor Srbije oko 700 miliona evra. Trenutno je fokus na „zelenim investicijama“ a pružamo i tehničku pomoć na uvođenju procesa, digitalnih alata, inovativnosti, a sve u cilju podizanja konkurentnosti.
- Kao najveći ulagač u poljoprivredu regiona, koje inicijative EBRD smatra ključnim za unapređenje sektora u Srbiji ali i regionu i kako iskoristiti potencijal?
Zaštita geo porekla je, na primer, jedan pravac koji dodaje vrednost i diversifikuje kvalitetnu sirovinu na globalnom tržištu kroz dodavanje autentičnosti. Pored toga, ovaj proces podstiče i ekonomske aktivnosti kroz promociju turizma, gastronomije i kulture jedne zemlje. Imamo vrlo uspešne primere iz Evrope – npr. Šampanj regija u Francuskoj koja je zaštitila svoj naziv i samo penušavo vino iz te regije može da se zove šampanjac. Nedavno smo to uradili sa Ariljskom malinom i Oblačinskom višnjom. Radimo i na promociji izvoza žitarica u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, Asocijacijom Žita Srbija i FAO UN, gde smo pomogli da Srbija posle 30 godina dobije sertifikate za izvoz žita u Egipat koji je jedan od najvećih svetskih uvoznika. U regionu nam predstoji ulaganje u infrastrukturu, jer primera radi, imate podatak da je u Srbiji svega 3% obradivog zemljišta pokriveno irigacijom, a klimatske promene su izvor sve ekstremnijih vremenskih uslova. Neophodno je stalno ulaganje u inovativna rešenja koja dodaju vrednost i daju prednost na tržištu.
- Primećujemo ogromne transformacije u maloprodaji i industriji robe široke potrošnje. Koji su pokretači promena u regionu i gde će nas odvesti konsolidacija tržišta?
Srbija i region Zapadnog Balkana zaostaju za Centralnom Evropom po učešću „modernog koncepta“ u ukupnoj maloprodaji. Dolazak Lidla, i prisustvo Ahold Delhaize sigurno da su pokretači globalnih trendova i na lokalnom tržištu. U Srbiji nas svakako očekuje dalja konsolidacija retail sektora, s tim da pored strateških igrača kao što su Spar, Lidl, Kaufland Ahold/Delhaize, očekujemo i investicije finansijskih investitora (Private Equity funds), što je model koji je prisutan u Hrvatskoj, Rumuniji, Poljskoj, naročito kako dolazi do smene generacija u lokalnim porodičnim kompanijama. Ako izađemo iz prehrambenog sektora, pogledajte samo koliko je dolazak Ikee u Beogradu uticao i na potrošnju u celoj kategoriji i na načine kupovine. To donosi zdravu konkurenciju ali i kvalitetniju ponudu, komforniju kupovinu, a često i jeftiniji proizvod za potrošače.
- Potrošač je kralj, kaže naziv predstojeće konferencije koju EBRD organizuje 30.09. i 01.10. u Beogradu. Kako ove vrste događaja doprinose razvoju i zašto je potrošač kralj?
Hteli smo da zapravo ukažemo na sve zahtevnijeg potrošača i da vidimo kako to pretvoriti u profit. U današnje vreme, „naoružan“ svim digitalnim alatima, potrošač je pre svega veoma dobro informisan i zahteva brzo zadovoljenje svoje potrebe, nema vremena da bude lojalan, već traži ko može da zadovolji potrebu. O tome kako se kompanije u svetu „bore“ sa ovim izazovima, kako digitalna revolucija radi za kompanije, kako voditi računa o fer odnosu prema partnerima, prirodi, zaposlenima, dobavljačima, razgovaraće vodeći ljudi iz agribiznis i drugih timova EBRD-a, prvi ljudi MK Grupe, Atlantic Grupe, Tikveša, Imleka, Podravke, Mercatora, Al Dahra Holdinga, Nectara, Binga, Voli maloprodajnog lanca, i brojni drugi. Biće tu i uspešnih firmi poput francuskog Axereal, koji je organizovan na zadružnom principu a posluje u Srbiji i zemljama Podunavlja, mađarskog Bonafarma, rumunskog Agricovera, KMV iz Češke koja je odnedavno vlasnik Knjaz Miloša, i brojnih drugih.
Razmena iskustva, dobrih praksi i povezivanje su zapravo srž Consumer Rules Summit-a. Verujemo da su ovakvi događaji odlična prilika da se sagleda trenutno stanje, biznis modeli i da se nađu inspiracije i motivacije za dalje. EBRD vrlo rado uzima ulogu platforme koja to omogućava, jer naša uloga jeste da pružimo podršku regionu da napravi iskorak i ugrabi priliku koja mu se pruža, pre svega u proizvodnji hrane. Verujemo da će kompanije u nama prepoznati komplementarnog partnera, čije investicije doprinose ostvrenju ovog cilja.