![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
Prvi zvanični portret kralja Čarlsa posle njegovog krunisanja otkriven je u Bakingemskoj palati.
Kralj se na portretu vidi u crvenoj uniformi velške garde, koja se utapa u crvenu pozadinu, dovodeći kraljevo lice do još većeg izražaja.
Prikazan je sa mačem u ruci i leptirom koji mu sleće na rame.
„U početku je (kralj) bio blago iznenađen jarkom bojom, ali je inače izgledalo da se smeši sa odobravanjem“, navodi autor portreta Džonatan Jeo.
Koliko je boja jarka pokazuje i reakcija kralja Čarlsa prilikom njenog otkrivanja, prenosi Danas.
Portret je pohvalila i kraljica Kamila, koja mu je rekla dobro uhvatio kralja koji je presto preuzeo u maju 2023, posle smrti njegove majke, kraljice Elizabete.
Navodno je kraljica Kamila, kada je videla sliku, rekla autoru: „Da, to je on, pogodili ste ga“.
Otkrivanje slike ipak je prošlo uz dosta nervoze.
„Ako bi se ovo smatralo izdajom, mogao bih bukvalno da platim glavom, što bi bio prikladan način da slikar portretista umre – da mu uklone glavu“, naveo je Jeo u šali.
Želeo je, kako kaže, da slika bude prepoznatljiva i „raskid sa prošlošću“.
Tradicionalni motivi kraljevskih portreta su tu, poput vojne odeće i mača, ali i moderni elementi, poput jarke boje i leptira.
„U istoriji umetnosti leptir simbolizuje metamorfozu i ponovno rođenje“, objašnjava Jeo, koji je do sada radio portrete bivšeg britanskog premijera Tonija Blera, čuvenog prirodnjaka Dejvida Atenboroa i Malale Jusafzai, borkinje za ženska prava.
Leptir je, dodaje, referenca i na kraljevo interesovanje za zaštitu životne sredine.
„Rekao sam mu ‘kada školarci za 200 godina budu gledali sliku i pitali se ko je ko od monarha, koje tragove možete da im date (da ste to vi).
„Odgovorio je ‘šta je sa leptirom koji mi sleće na rame’.“
Rad na portretu počeo je još u junu 2021, dok je Čarls i dalje bio princ od Velsa.
Pozirao mu je četiri puta po oko sat vremena, a poslednji put u novembru 2023, pre nego što mu je dijagnostikovan rak.
Jeo ne želi da otkrije o čemu su razgovarali prilikom susreta, ali kaže da kralj Čarls ima „odličan smisao za humor“ i da ga je interesovao proces stvaranja slike.
Kraljevski portreti u prošlosti su imali važnu ulogu u predstavljanju nečije moći i bili deo oruđa korišćenog da se obezbedi opstanak monarha.
Među najupečatljivijim portretima su Henrija Osmog, osnivača dinastije Tjudor koji je vladao u 16. veku, ali od kog su sačuvana samo dva primerka.
Jeo kaže da se odnos prema kraljevskim porodicama promenio od tih dana.
„S jedne strane, znamo da su to stvarni ljudi sa njihovim hirovima i osobinama, a sa druge, i dalje želimo da se upustimo u misticizam i bajku da su oni drugačiji od nas, da tu ima malo magije.“
Zbog toga je, kako kaže, ovim portretom pokušao da uhvati i jedno i drugo.
Novi portret kralja Čarlsa biće postavljen u Drejpers holu u Londonu, među desetak drugih portreta britanskih monarha, među kojima je i kraljica Elizabeta.