![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2024/08/profimedia-0897178569-552x309.jpg)
Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski koji je došao danas u Brisel da potpiše bezbednosni sporazum sa EU, ocenio je da taj tekst predstavlja etapu „ka miru i prosperitetu“ na kontinetu.
Zelenski je došao u Brisel nekoliko dana posle zvaničnog početka pregovora o pridruživanju Ukrajine Evroskoj uniji, više od dve godine posle početka ruske invazije.
„Hvala svim vođama EU na tom istorijskom rezultatu, dugo smo ga čekali. To je jako važno za sve nas“, rekao je Zelenski danas po dolasku u Brisel da učestvuje na samit šefova vlada i država EU u osvrtu na početak pregovora o pridruživanju.
Lideri zemalja članica EU okupljaju se danas u Briselu na dvodnevnom samitu čije će glavne teme biti raspodela vodećih pozicija u institucijama EU i strateška agenda za narednih pet godina, kao i Ukrajina i Bliski istok.
Zelenski je rekao da će danas sa vođama Unije razgovarati o narednim fazama, i naglasio potrebu protivvazduhoplovne odbrane naspram ruskih napada.
„To nam je najhitnije potrebno na bojnom polju“, rekao je Zelenski novinara posle rukovanja sa predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom.
Mišel je rekao da se pruža prilika da potpišu dodatni bilateralni sporazum sa Ukrajinom.
„Za nas je jako važno da možemo da prenesemo poruku da imamo nameru da podržimo Ukrajinu koliko god je potrebno“, rekao Mišel.
Zelenski je najavio ranije na mreži X da će biti potpisana tri sporazuma o bezbednosti od kojih jedan sa celom EU.
„Prvi put će tim sporazumom svih 27 zemala članica EU da se obavežu da pruže Ukrajini važnu podršku, nezavisno od svake interne promene“, rekao je Zelenski.
On je rekao da ih svaka etapa koju pređu „približava istorijskom cilju mira i prosperiteta u zajedničkoj evropskoj kući“.
Ukrajina je već potpisala 17 sličnih bilateralnih bezbednosnih sporazuma, između ostalih sa SAD, Francuskom, Nemačkom Britanijom i Japanom.
Radi se o tome da se zemlje saveznice Ukrajine obavezuju da joj pruže vojnu, finansijsku, humanitarnu i političku pomoć u vreme kada je Kijev kome nedostaju resursi u teškoćama na frontu na istoku zemlje naspram Rusije.